Форма № Н - 3.04

ЛЬВІВСЬКИЙ  НАЦІОНАЛЬНИЙ  УНВЕРСИТЕТ  імені  ІВАНА  ФРАНКА

Кафедра теорії та історії культури

                        “ЗАТВЕРДЖУЮ”

Декан   факультету  _____________  Л.В. Рижак        

                                                                       “______”____________________  2020   року

РОБОЧА ПРОГРАМА НАВЧАЛЬНОЇ ДИСЦИПЛІНИ 

 ВСЕСВІТНЯ ІСТОРІЯ

галузь  знань                              03 - культура 

напрям підготовки                    034 - культурологія	

факультет                                      філософський  

2020 – 2021 навчальний рік

Робоча програма курсу «всесвітня історія»   
для студентів за напрямом підготовки 034 - культурологія. 

Розробники: Король Н.М., доцент кафедри теорії та історії культури, канд. іст. н., доцент

Робоча програма затверджена на засіданні кафедри  теорії та історії культури

Протокол від.  “31” серпня 2020 року № 1

                         Завідувач кафедри   теорії та історії культури  

                                                     _______________________ ( Сінькевич О.Б.)
                                                             
“_____”___________________ 2020 року 

Схвалено Вченою  радою  філософського  факультету  
                                                                                                                                                                   
Протокол від.  “____”________________2020 року № ___

“_____”________________2020 року      Голова      _________  (__________________)
                                                                                                                                                   
                                                                            (підпис)                     (прізвище та ініціали)         

 Король Н.М., 2020 рік
                                                                            Кафедра теорії та історії культури, 2020  рік

1.	Опис навчальної дисципліни

Найменування показників 	Галузь знань, напрям підготовки, освітньо-кваліфікаційний рівень	Характеристика навчальної дисципліни	
		денна форма навчання	заочна форма навчання	
Кількість кредитів  – 7	Галузь знань
03 - культура
(шифр, назва)	Нормативна
	
Модулів –  4	Напрям
034 - культурологія
(шифр, назва)	Рік підготовки:	
Змістових модулів – 4	Спеціальність 
культурологія
	1-й	-й	
Курсова робота		Семестр	
Загальна кількість годин - 210		1-й, 2-й	-й	
		Лекції	
Тижневих годин для денної форми навчання:
аудиторних – 2/2
самостійної роботи студента – 2/3	Освітньо-кваліфікаційний рівень:
бакалавр	 48 год.	 Год.	
		Практичні, семінарські	
		 48год.	 Год.	
		Лабораторні	
		 год.	 Год.	
		Самостійна робота	
		 114 год.	 Год.	
		ІНДЗ: 	
		Вид контролю:  залік	

Примітка.
Співвідношення кількості годин аудиторних занять до самостійної і індивідуальної роботи становить:
для денної форми навчання – 85 %

2.	МЕТА ТА ЗАВДАННЯ НАВЧАЛЬНОЇ ДИСЦИПЛІНИ
3.	
Мета.  Мета дисципліни полягає у вивченні та інтерпретації історичних фактів та суспільних явищ різних країн, регіонів та цивілізацій, аналізу спільних рис та          відмінностей у їх історичному розвитку, з'ясуванні матеріальних та інтелектуальних досягнень та можливостей людства у минулому, сучасному і у перспективі          майбутнього. 

Завдання. 
•	визначення понятійного апарату, принципів та методів дослідження історії, аналіз особливостей розвитку світового історичного процесу; 
•	викладання та аналіз історичних подій минулого і сьогодення у контексті особливостей та характерних рис розвитку державно – політичних і конфесійно – культурних систем народів і країн; 
•	відображення історичного досвіду державотворення, мислення і способу дій державних діячів, політиків, широкого загалу людей. 

    В результаті вивчення даного курсу студент повинен 
знати: 
•	     визначальні методологічні принципи та методи наукових історичних досліджень; 
•	періодизацію історії, схожість та відмінність у історичному розвитку народів різних періодів та епох; 
•	принципи історичної організації та функціонування суспільства у політичній, економічній, соціальній та культурно – конфесіональній сферах життя ; 
•	погляди фахівців на проблеми розвитку минулої і сучасної істрії. 

вміти:  
•	застосовувати методологічні принципи та методи наукового історичного дослідження; 
•	класифікувати та аналізувати порівняльний аналіз щодо історичного розвитку держав, країн, етносів у політичній, економічній, соціокультурній сферах суспільного життя; 
•	розрізніти різні політичні режими та їх конкретну політику; 
•	визначати чинники суспільного реформування та пояснювати його необхідність і якісний стан; 
•	орієнтуватися у тенденціях і особливостях сучасного, світового, історичного процесу. Проводити певні аналогії з історичним розвитком України; 
•	визначати чинники виникнення та можливі шляхі вирішення глобальних проблем людства. 

4.	ПРОГРАМА НАВЧАЛЬНОЇ ДИСЦИПЛІНИ
Змістовий модуль 1. Стародавня епоха в  історії людства
Тема 1. Історія родоплемінного суспільства
Періодизація історії первісного суспільства як  складна наукова проблема.
Типи періодизацій первісного суспільства: загальна (історична), археологічна, антопологічна.  Кам'яний (від появи людини — III тис. до н. е.), бронзовий (III—І тис. до н. е.) і залізний (І тис. до н. е. — І ст. н. е.) періоди в історії первісного суспільства.
Найдавніші залишки давньої людини (гомінідів) доби нижнього палеоліту (Homo erectus). Доба середнього палеоліту: демографічний вибух і поява неандертальця. Видобуток вогню як культурна революція. Розвиток матеріальної культури, зародження духовної: поява  перших релігійних уявлень. Завершення процесу антропогенезу   (40 тис. років тому): формування людини сучасного типу (кроманьйонець ― Homo Sapiens) та організація родової общини. 
Зміни  в добу мезоліту: утворення  родів-фратрій; формування племені з  органами управління. Ускладнення системи соціалізації; поява тимчасової парної сім'ї.  Неолітична революція в історії людства: поява "відтворювального господарства". Виникнення міжобщинного обміну. Модифікація поняття "власність". Перетворення родової общини в сусідську. Утворення етнокультурних спільнот Передньої Азії та Східної Європи; поява індоєвропейської сім'ї мов. Історичний розвиток людства в енеолітичну добу: одомашнення нових видів тварин; появою колеса; виникнення нового типу господарства — кочове скотарство.
 Процес заміни енеолітичних культур культурами бронзового віку, процеси етногенезу народів Європи. III тис. до н. е. і формування перших цивілізацій: ранньомінойська культура на острові Крит, ранньоелладська культура Греції, ранньофессалійська культура, ранньомакедонська культура та культура раннього бронзового віку у Фракії.  Друга половина III тис. до н. е.: великі переселення племен, формування та утворення народів Центральної та Східної Європи.  Перехідний період від епохи бронзи до залізного віку: процеси формування давньоєвропейських італійських, германських, іллірійських, кельтських та венетських етносів.

ТЕМА 2. Історія Стародавнього Сходу. Стародавній Єгипет
Феномен річкових цивілізацій. Давній Схід: етимологія поняття та територіальний контекст. Епоха неоліту в історії Стародавнього Єгипту: протосеміти, бербери і кушіти і утворення єгипетського народу (4 тис. до н.е.)Виникнення  державних  утвореннь: Верхній Єгипет (у долині Нілу) і Нижній Єгипет (у дельті Нілу) ―3100 р.до н. е.  Фараон Менес     і об’єднання Єгипту. Період найбільшого розвитку стародавнього Єгипту (три етапи):  Старе Царство, Середнє Царство і Нове Царство, які розділяються перехідні   періоди. Династична періодизація  Манефона (кін. 4 — поч. 3 ст. до Р.Х .
Раннє    царство (біля 3000-2800 до н.е).  Давнє царство (біля 2800-2250 до н.е).  Перший перехідний період: (близько 2180 року до нашої ери―  близько 2130 року до нашої ери). Середнє царство)(біля 2050-1700 до н.е). Другий розпад Єгипту (біля 1700-1580 до н.е) і захоплення його  гіксосами.
Нове Царство (XVI-XI століття до нашої ери - біля 1580-1070 до н.е).  Царювання цариці Хатшепсут.   Реформи  Аменхотепа ІV  Ехнатона.  Третій перехідний період.
Пізній період в історії Стародавнього Єгипту. Панування лівійських, ефіопських та саїських династій. Асірійське завоювання Єгипту. Персія і Стародавній Єгипет. Олександр Македонський  і утворення елліністичних держав: Єгипет доби Птолемеїв. Завоювання Єгипту римськими військами.
Тема 3. Держави Межиріччя.
Архаїчна доба  Шумеру.  Урукський період (3500-2800 роки до н.е.)
Перемога  Аккаду,  Саргон І ("цар чотирьох сторін світу")  перше   об'єднання Месопотамії в одній державі і утворення світової  імперії. Племена гутів і завоювання ними Месопотамії. Вигнання гутів (п. п. XXII ст. до н.е.) і     новий                період  розквіту шумерської культури;  царювання урської династії. 
Давньовавілонське царство:   правління аморейської династії.   Закони царя Хаммураппі (1792-1750р.р. до н.е.)
Стародавня Ассирія.  Вожді аморейських племен і утворення Староассирійського царства. Шамшіадад  і апогей могутності Староассирійської держави. 
Ашшурбалліт як засновник Середньоассирійського царства. Арамейське завоювання Ассирії.    Ново ассирійське  царство (883-612 роки до н.е.).   Сінаххеріб (704-681 роки до н.е.)  і    будова  Ніневії.    Ашшурбаніпал (668-631 роки до н.е.)  і бібліотека клинописних текстів.  Ассирійська імперія і феномен асиміляційної політики. Розгром Ассирії вавілонянами та мідійцями  605 р.  до н.е.) ― битва біля Кархеміша. 
Новавилонське царство (625-539 роки до н.е.).  Набопаласар; Навуходоносор II (604-562 роки до н.е.)   і   поширення влади Вавилона    до Середземного моря . Занепад Вавилону  і завоювання персів.

Тема  4. Історичний розвиток Східного Середземномор’я та Перської держави.
Історія давньоєврейського народу. Проблема богообраності іудеїв та її інтерпретації. Ур шумерів як прабатьківщина Авраама. Племена хабіру на території Східного Середземномор’я.  Єгипетський  полон.  Утворення давньоєврейської монархії: Саул, Давид і Соломон. Розпад давньоєврейської держави на Ізраїль та Іудею. Ассирійське завоювання Ізраїлю (722 р. до н.е.).  Завоювання Іудеї вавилонянами (586 р. до н.е.). Вавилонський полон. Створення теократичної ізраїльської держави.  Елліністичний період в історії давньоєврейського народу. Повстання Маккавеїв     та його наслідки.   Римське завоювання Ізраїлю. Перша та Друга Іудейські війни та початок епохи „галуту”.
	Бібл як перше фінікійське місто.  Формування міст-держав: Тір, Сідон, Беріт. Фінікійська колонізація узбережжя Середземного моря.  Торгівля як головне заняття фінікійців.  Ремесло: ливарництво, ткацтво (пурпур), виробництво  скла. Фінікія як феномен морської цивілізації: демократичність державних інститутів і влада грошей. 
Стародавня Персія. Др. пол. ІІ тл. до н.е. і  заселення іранцями іранського нагір’я. Мідійське царство. Відсутність умов для зрошуваного землеробства як передумова особливого розвитку Персії: відсутність прошарку чиновників та  храмів як землевласницької структури. Кір ІІ (558-530р.р.до н.е.) та його завоювання: Лідія, Середня Азія, Вавілон (539 р. до н.е.), массагети.  Камбіз (530-522р.р. до н.е.)  та завоювання Єгипту персами. Дарій І  і початок династії   Ахеменідів (522-486р.р. до н.е.)Реформи  Дарія І: утворення  сатрапій (сатрапи і військові командири); формування регулярної армії (10 000 безсмертних);   систематизація збору податків; будівництво доріг і налагодження поштового зв’язку. Монетарна політика Дарія І (чеканка монети – дарик, сатрапи срібну, міста мідну). Персеполь як нова столиця перської держави.
Тема  5. Стародавні Індія і Китай.
 Періодизація історії Стародавньої Індії : Індійський (XXIII—XVIII ст. до н. е.), Ведійський (ХVІ—VII ст. до н. е.), Буддійський (VI— III ст. до н. е.), та Класичний (II ст. до н. е. — V ст. н. е.) періоди. Хараппська  цивілізація в долині Інду. Завоювання Індостану аріями та утворення в долині Гангу держав  Кошала та Магадха. Завоювання Західної Індії Ахеменідами. Індійський похід Олександра Македонського. Чандрагупта і заснування династії Маур’я.  Держава Ашоки і перетворення буддизму на світову релігію. Династія Гуптів. Нашестя гуннів і занепад індійської держави.
Найдавніші китайські держави. Давні китайські імперії Цінь і Хань. 

Змістовий модуль 2. Антична цивілізація та доба Середньовіччя в світовій історії.
Тема 6. Історія Стародавньої Греції.
Античність як історико-культурний феномен. Періодизація історії Стародавньої Греції. Кріто-Мікенська епоха як фундамент цивілізації Еллади. Троянська війна.  Вторгнення дорійців  і кінець героїчного періоду історії Давньої Греції. Архаїчна доба і початок грецької колонізації. Афіни і Спарта як альтернативні шляхи розвитку полісної цивілізації. Законодавство в античні часи. Реформи Солона. Перикл і феномен афінської демократії. Греко-Перські війни. Філіпп ІІ та Олександр Македонський. Східний похід Олександра Македонського. Елліністичні держави.
Тема  7.  Стародавній Рим.
Етрурія та етруски. Періодизація історії Стародавнього Риму. Царський період в римській історії. Утворення Римської республіки. Карфаген і Пунічні війни. Розвиток Римської держави у ІІ ст.. до н.е. Реформи Гракхів. Гай Юлій Цезар. Утворення Римської імперії. Принципат і домінат.  Римські  імператорські династії. Епоха „солдатських імператорів”. Правління Діоклетіана. Костянтин Великий і прийняття християнства. Пізня Римська імперія ІV-Vст. н.е.

Тема  8. Раннє середньовіччя.
Велике переселення народів ІІІ-VІІ століть і утворення варварських держав.
Падіння Західної Римської імперії. Франкська держава Меровінгів. Держава Каролінгів. Загибель імперії Карла Великого та формування середньовічної Європи. Християнізація Європи.
	Виникнення ісламу. Арабський халіфат. Візантія VІІ-ХІІ століть. 

Тема  9. Зріле Середньовіччя
Походи вікінгів. Виникнення Скандинавських держав. Центральна і Східна Європа (Польща, Чехія, Угорщина) Х-ХІ ст.. Хрестові походи. Держави  хрестоносців. Північно-Східна Русь у ХІІ-поч. ХІІІ ст.. Чингіз-Хан та його походи. Армія та держава монголів.  Боротьба народів Східної та Центральної Європи з монголо-татарською навалою. Золота Орда. Франція ХІ-ХV ст.. Англія в ХІ-ХV ст.. Священна Римська імперія. Італійські міста-держави. Столітня війна. Гуситські війни. Тевтонський орден . Візантійська імперія в ХІ-ХV ст.. Становлення Османської імперії та її експансія в Європу в ХV ст.. 

Змістовий модуль 3. НОВА ДОБА СВІТОВОЇ ІСТОРІЇ
Тема 10.  Ренесанс в світовій історії. Великі географічні відкриття.
Гуманізм як нова форма суспільного світогляду.  Соціально-економічні передумови формування нового типу соціополітичних систем. Доба Великих географічних відкриттів та її вплив на хід світової історії. Конкістадори та корінне населення Америки. Священна Римська імперія.
 
Тема 11. Епоха розколу віри.
Католицька церква в пізньому середньовіччі: досягнення і проблеми функціонування. Витоки Реформації (Я. Гус, У. Цвінглі). Мартін Лютер і початок Реформації. Анабаптистський рух  і Селянська війна в Німеччині. Поширення реформаційних ідей в Європі. Кальвінізм і англіканство. Католицьке відродження і Контрреформація. Діяльність ордену єзуїтів.  Нідерландська революція. Франція, Англія і Швеція  в 16-поч. 17 ст. Тридцятилітня війна (1618-1648).

Тема 12. Епоха розуму  в історії людства.
Англійська революція середини ХVІІ століття.  Французький абсолютизм. Росія в першій половині ХVІІІ століття. Німецькі держави у ХVІІІ столітті.  Австрійська імперія у ХVІІІ столітті. Війна за незалежність у Північній Америці (1775-1783). Конституція США. Велика французька революція. Повалення монархії та встановлення республіки. Якобінська диктатура. Правління Наполеона Бонапарта. Перша імперія у Франції. Російська імперія  в другій половині ХVІІІ століття. Наполеонівські війни. 

Тема  13. Європа в першій половині ХІХ століття.
Віденський конгрес і новий устрій Європи. Епоха реставрацій і революцій. Англія, Німеччина і Франція в першій половині ХІХ століття. США в п. п. ХІХ ст.. Революції 1848-1849 р.р. в Європі. 

Тема 14. Епоха національних держав( др. пол. ХІХ ст).
Російська імперія в другій половині ХІХ століття. Реформи Олександра ІІ. Скасування кріпосного права і його наслідки. Соціально-економічний і політичний розвиток Російської імперії наприкінці ХІХ ― на початку ХХ століття. Революція 1905-1907 р.р. в Росії; Столипінська аграрна реформа.
Громадянська війна у США. Об’єднання Італії. Війна Прусії з Францією та утворення Німецької імперії. Німеччина в 1871-1914 р.р.  Англія наприкінці ХІХ – на початку ХХ століття. Історичний розвиток Франції в др. пол. ХІХ – на поч. ХХ ст. Національно-визвольна боротьба народів  Південно-Східної та Центральної Європи наприкінці ХІХ ― на початку ХХ століття. Балканські війни. Колоніалізм та епоха імперіалізму в світовій історії.
Сіньхайська революція в Китаї. Мексиканська революція 1910-1917 років. 

Змістовий модуль 4. НОВІТНЯ ІСТОРІЯ: ТЕНДЕНЦІЇ СВІТОВОГО РОЗВИТКУ
Тема 15. Перша світова війна та її наслідки.
	Причини та початок Першої світової війни. Липнева криза.  Антанта і Троїстий союз: мета створення, воєнні плани. Західний і Східний театри воєнних дій (1914-1917). Політичні кризи в країнах-учасниках. Російська революція(1917). Закінчення війни. Мирні договори. Створення Ліги Націй.
	Світ між двома світовими війнами. Світова економіка і економічна криза. Веймарська республіка в Німеччині. Прихід нацистів до влади. Фашизм в Італії.  Англія  і Франція в 1919-1939 р.р. Утворення СРСР. Тоталітаризм як феномен ХХ століття. Міжнародний комунізм. Фашизм в Іспанії і громадянська війна.  „Мюнхенська змова ” і початок нового переділу світу. 
Тема 16. Друга світова війна та її наслідки.
	Напад на Польщу і початок Другої світової війни (1939). „Бліцкріг”. Військові дії в Північній Африці і на Балканах. Нацистський антисемітизм і Голокост.  Східний театр воєнних дій.  Відкриття Другого фронту. Конференції союзників: Тегеран, Ялта, Потсдам. Крах Німецького рейху.  Тихоокеанський театр воєнних дій. 
	Наслідки 2-ої світової війни. Створення ООН. Країни „народної демократії” і початок холодної війни.  Формування військово-політичних блоків. Близький Схід і утворення держави Ізраїль. 

Тема 17. Світ в другій половині ХХ століття.
США і Канада в др. пол. ХХ ст. Країни Західної Європи в др. пол. ХХ ст.  Країни Центральної та Східної Європи після Другої світової війни. Криза тоталітарного режиму. Революції кінця 80-х років. Спроби повороту від „холодної війни” до співробітництва. Кінець „холодної війни”.
СРСР у повоєнні роки. Кінець сталінщини. „Відлига” (1953-1864) і роки „застою” (1964-1985). „Перебудова” і розпад СРСР.  Угоди про створення співдружності незалежних держав. Спроби економічних реформ в Росії. Криза 1993 року. Зовнішня політика в Росії. Війна в Чечні та її наслідки. 
Країни південно-Східної Азії після 2-ої світової війни. Ліквідація колоніалізму в країнах Азії та Африки. Розвиток країн Латинської Америки. Світ на початку ХХІ століття. 

4. Структура навчальної дисципліни
Назви змістових модулів і тем	Кількість годин	
	Денна форма	Заочна форма	
	Усього 	у тому числі	Усього 	у тому числі	
		л	п	лаб	інд	ср		л	п	лаб	Інд	ср	
1	2	3	4	5	6	7	8	9	10	11	12	13	
Модуль 1	
Змістовий модуль 1. Стародавня епоха в  історії людства.	
Тема 1. Історія родоплемінного суспільства.	8	2	2			4							
Тема 2. Історія Стародавнього Сходу. Стародавній Єгипет	8	2	2			4							
Тема 3. Держави Межиріччя.	8	2	2			4							
Тема  4. Історичний розвиток Східного Середземномор’я та Перської держави	8	2	2			4							
Тема  5. Стародавні Індія і Китай.	8	2	2			4							
Разом – зм. модуль1	40	10	10			20							
Змістовий модуль 2. Антична цивілізація та доба Середньовіччя в світовій історії.	
Тема 7. Історія Стародавньої Греції.	8	2	2			4							
Тема  7.  Стародавній Рим.	8	2	2			4							
Тема  8. Раннє середньовіччя.	8	2	2			4							
Тема  9. Зріле Середньовіччя	8	2	2			4							
Разом – зм. модуль 2	32	8	8			16							
Змістовий модуль3. Нова доба світової історії	
Тема 10.  Ренесанс в світовій історії. Великі географічні відкриття.	8	2	2			4							
Тема 11. Епоха розколу віри.	8	2	2			4							
Тема 12. Епоха розуму  в історії людства.	8	2	2			4							
Тема  13. Європа в першій половині ХІХ століття.	8	2	2			4							
Тема 14. Епоха національних держав (др. пол. ХІХ ст).	8	2	2			4							
Разом – зм. модуль  3	32	8	8			16							
Змістовий модуль  4. Новітня історія: тенденції світового розвитку	
Тема 15. Перша світова війна та її наслідки.	10	2	2			6							
Тема 16. Друга світова війна та її наслідки.	16	4	4			8							
Тема 17. Світ в другій половині ХХ століття.	16	4	4			8							
Разом – зм. модуль  4	42	10	10			20							
Усього годин 	210	48	48			114							

5. Теми семінарських занять
№
з/п	Назва теми	Кількість
Годин	
1	Всесвітня  історія як цивілізаційний розвиток	2	
2	Феномен „річкових цивілізацій”. Стародавній Єгипет	2	
3	Стародавня Індія: етапи розвитку	2	
4	Китай в епоху стародавнього світу	2	
5	Полісна   цивілізація Греції 	2	
6	Стародавній Рим   у добу республіки та імперії	2	
7	Феномен середньовічного європейського суспільства	4	
8	Візантійська  імперія в середньовічну епоху.	2	
9	Формування  іслвмської цивілізації	2	
10	Великі географічні відкриття та їх наслідки	4	
11	Реформація як чинник еволюції європейської цивілізації.	2	
12	Велика Французька революція	4	
13	Англійська революція: особливості та наслідки	2	
14	Доба Наполеона в історії Європи	4	
15	Війна за незалежність США	2	
16	Європейські країни в п.п. ХІХ століття: тенденції розвитку	4	
17	«Весна народів» в Європі: український контекст	2	
18	Формування національних держав  в Європі в др. пол. ХІХ ст.	4	
19	Міжнародні відносини наприкінці ХІХ – на поч. ХХ століття	4	
	Усього	48	

8. Самостійна  робота

№
з/п	Назва теми	Кількість
Годин	
1	Утворення етнокультурних спільнот Передньої Азії та Східної Європи	4	
2	Єгипет доби Птолемеїв. 	4	
3	Ассирійська імперія і феномен асиміляційної політики. 	4	
4	Фінікія як феномен морської цивілізації:	4	
5	Держава Ашоки і перетворення буддизму на світову релігію.	4	
6	Античність як історико-культурний феномен. 	4	
7	Стародавній Рим як основа європейської цивілізації.	4	
8	Середньовіччя в історії європейської цивілізації	4	
9	Центрально-східна Європа в середні віки	4	
10.	Світ на початку ХХ століття.	8	
11.	Перша світова війна 1914-1918 роки.	8	
12.	Повоєнне облаштування світу.	8	
13.	Період повоєнної кризи та революцій (1917-1923 роки.)	8	
14.	Період стабілізації в Європі та Північній Америці (1924-1929 роки)	8	
15.	Формування тоталітарних режимів	8	
16.	Світ у період економічної кризи 1929-1933 роки та подолання її наслідків.	8	
17.	Назрівання другої світової війни.	8	
18.	Друга світова війна (1939-1945 роки)	8	
19	Міжнародні відносини (1945 роки – початок ХХ століття)	8	
20.	Американський континент: США, Канада та Латинська Америка (1945 роки – початок ХХІ століття)	8	
21.	Країни Західної Європи (1945 роки - початок ХХІ століття)	8	
22.	Країни Центральної та Східної Європи (1945 роки – початок ХХІ століття)	8	
23.	Країни Азії та Африки в другій половині ХХ – на початку ХХІ століття	8	
24.	Розвиток культури (1945 роки – початок ХХІ століття). Глобальні проблеми людства.	8	
25.	Світ на початку ХХ століття.	8	
	Усього	114	

10. Методи навчання
                                                                                                   
Методи, прийоми передачі та обміну словесною інформацією:  розповідь; 
бесіда (репродуктивна, пошукова, проблемна, аутентична - обговорення
особистісних поглядів, життєвих міркувань студентів тощо);  мозкова атака (брейнстормінг); дискусія; діалог;  кейс-метод (розповідь про подію, що сталась ужитті людини); 
Методи, прийоми переконування:  апеляція до висловлювань відомих людей; 
проведення доказів;  висловлювання аргументів «за» і «проти»;  апеляція до позитивних і негативних емоцій студентів; діагностичне питання. 
Методи, прийоми розвитку мислительних дій:  аналіз;  синтез;  порівняння; 
розрізнення;  аналогія; узагальнення;  екстраполяція; міркування (просте, складне, вільне, доказове); дедукція;  індукція.

11. Методи контролю
Поточний контроль рівня знань студентів
	Його   завданням  є  перевірка студентами  вивченого  матеріалу, визначення ступеня його  засвоєння,  вироблення  навчальних та дослідницьких навичок,  формування  вміння  самостійної роботи  з історичними  текстами  та  спроможності  їх осмислення  і  інтерпретації;  а  також вироблення  навичок  письмової та усно само презентації.
	Поточний контроль буде здійснюватися  за трьома напрямами: 
− контроль  за систематичністю  та активністю роботи  на  семінарських заняттях;
	− контроль за виконанням завдань  для  самостійного  опрацювання  поза  рамками  аудиторних занять;
	− контроль   за рівнем засвоєння  та  творчого  опрацювання   у  вигляді  контрольних  завдань.

Проміжний контроль рівня  знань  студентів
Здійснюється  під час проведення  модульних контрольних робіт.

Підсумковий  контроль  знань  студентів 
	Буде  здійснено  в кінці семестру  у  формі  заліку. Студент  допускається  до підсумкового  контролю   за   умови  виконання  не  менш  як  на  задовільну  оцінку  усіх проміжних  форм контролю,  передбачених поточним семестровим навчальним планом.
	При  виведенні  загальної оцінки  студента  береться  до  уваги  результати  поточного  і підсумкового   контролю  знань.  При  цьому  частка,  яку  студент  може  отримати   за  результатами  поточного  контролю,  становить   50 %,   та  частка,  отримана  за  підсумкову  форму  контролю,  становить  50 %   загальної оцінки.

Методи  контролю  та  розподіл балів, що присвоюється студентам. Поточний контроль здійснюється під час проведення практичних, лабораторних та семінарських занять і має на меті перевірку рівня підготовленості студента до виконання конкретної роботи. Форми проведення поточного контролю під час навчальних занять визначаються кафедрою і відображаються у робочому плані дисципліни. Тестовий контроль можна проводити як на практичних, так і на лекційних заняттях. 
Підсумковий контроль проводиться з метою оцінювання результатів навчання на певному освітньо-кваліфікаційному рівні або на окремих його завершальних етапах. Підсумковий контроль включає семестровий контроль та державну атестацію студента. 
Семестровий контроль проводиться у  формі: заліку з  в обсязі навчального матеріалу, визначеного навчальною програмою, і в терміни, встановлені навчальним планом. 
Форма проведення заліку письмово-усна (комбінована) тощо, вона затверджується кафедрою і відображається у робочій навчальній програмі дисципліни.
Під час семестрового контролю враховуються результати здачі усіх видів навчальної роботи згідно із структурою залікових кредитів.

ПИТАННЯ ДЛЯ ПІДСУМКОВОГО КОНТРОЛЮ
Періодизація первісного суспільства.
Палеолітична доба в розвитку людства.
Головні 	здобутки людства в епоху мезоліту.
Неолітична революція та її наслідки.
Культурні і соціальні зміни в епоху міді та бронзи.
Виникнення цивілізацій: Стародавній Схід.
Виникнення Єгипту та проблема періодизації його історії.
Старе Царство в історії Єгипту.
Єгипет доби Середнього царства.
Єгипет доби Нового Царства.
Завершення Давньоєгипетської цивілізації: пізній період.
Шумерська цивілізація.
Давньовавілонське царство.
Стародавня Ассірія.
Нововавілонське царство.
Східне Cередземномор’я в історії :  давньоєврейська держава.
Фінікія в культурному розвитку людства.
Стародавня Персія.
Періодизація Історії Стародавньої Греції.
Кріто-Мікенська цивілізація.
Троянська війна в історії та в культурі.
Історичний розвиток Афінської держави.
Стародавня Спарта.
Велика грецька колонізація.
Греко-перські війни.
Розквіт Македонії та встановлення македонської гегемонії в Греції.
Східний похід Олександра Македонського.
Утворення елліністичних держав.
Періодизація історії Стародавнього Риму.
Виникнення Риму та царський період його історії.
Рання Римська республіка.
Пунічні війни.
Особливості розвитку пізньої Римської республіки.
Військова справа стародавніх римлян.
Громадянські війни і утворення Римської імперії.
Імператорські династії Стародавнього Риму.
Утворення варварських королівств.
Падіння Західної Римської імперії.
Франкська держава Меровінгів.
Держава Каролінгів.
Карл Великий і поява середньовічної Європи.
Походи вікінгів.
Хрестові походи та їх наслідки.
Франція доби Капетингів (к. Х – ХІІІ ст.)
Філіпп ІV Красивий і зміцнення Франції.
Столітня війна і завершення об’єднання Франції.
Англія VІІІ – середини ХІ ст.
Норманське завоювання Англії та його наслідки.
Правління Плантагенетів: Генріх ІІ, Ричард Левине Серце та Джон Безземельний.
Генріх ІІІ Плантагенет та громадянська війна в Англії.
Війна Червоної і Білої троянд (1455-1485)
Утворення Священної Римської імперії.
Італійські міста-держави як чинник формування Нової доби світової історії.
Гуситські війни як предтеча Реформації.
Реконкіста в Іспанії.
Великі географічні відкриття та їх наслідки.
Поширення реформаційних ідей в Європі.
Контрреформація та її результати.
Франція ХVІ століття: проблеми формування абсолютизму та поширення протестантизму.
Абсолютизм у Франції в ХVІІ ст.
Тридцятилітня війна в Європі.
Англійська революція сер. ХVІІ ст..
Початок формування колоніальної системи світу.
Європейські держави в п.п.ХІХст.
Причини Великої Французької революції.
Початок Французької революції та діяльність Установчих зборів.
Законодавчі збори у Франції і початок революційних війн.
Правління Жиронди.
Якобінська диктатура.
Правління Директорії.
Консульство у Франції.
Війни Наполеона.
Реставрація Бурбонів і „Сто днів” Наполеона.
Віденський конгрес та його наслідки.
Виникнення США.
Сполучені штати Америки в п. пол. ХІХ ст.
Громадянська війна в США.

Шкала оцінювання: вузу, національна та ECTS

Оцінка  ECTS	Оцінка в балах	За національною шкалою	
		Екзаменаційна оцінка, оцінка з диференційованого заліку	
Залік	
А	90 – 100	5	Відмінно	

Зараховано	
В	81-89	4	Дуже добре 		
С	71-80		Добре		
D	61-70	3	Задовільно 		
Е 	51-60		Достатньо		

Протягом семестру проводиться не менше двох модулів або колоквіумів чи контрольних робіт або інших видів контролю. Максимальна кількість балів, яка встановлюється для цих видів контролю, а також відповідність оцінок FX та F у шкалі ECTS, у балах та національній шкалі визначається Вченими радами факультетів або кафедрами, які забезпечують викладання відповідних дисциплін.

12. МЕТОДИЧНЕ ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ
1. Король Н.М. Всесвітня історія. Навчально-методичний комплекс. – Львів, 2015.

13. РЕКОМЕНДОВАНА ЛІТЕРАТУРА
Базова література
1.	Алексеев В.П., Першиц А.М. История первобытного общества. М., 1999. 
2.	Древние цивилизации. Под общей ред. Г.М. Бонгард-Левина. М.,1989. 
3.	Васильев Л.С. История Востока. В 2 –х т. М., 1998. 
4.	Всеобщая история. Цивилизация. Факты, события. Современные концепции. Справочник студента. М., 1999. 
5.	История древнего Востока. Под ред. В.И. Кузищина. М., 1979, 1988, 2002, 2005. 
6.	История древней Греции. Под ред. В.И. Авдиева и др. М., 1972. 
7.	История древней Греции . Под ред. В.И. Кузищина. М., 1986, 1996, 2001. 
8.	История древнего Рима. Под ред. В.И. Кузищина. 4-е изд. М., 2001. 
9.	История средних веков. Под ред. С.Д. Сказкина. 2 т. М., 1977. 
10.	История средних веков. Под ред. З.В.Удальцовой. 2 т. М.,1991. 
11.	История средних веков. Под ред. С.П.Карпова. 2 т. М., 2000. 
12.	Историография истории нового времени стран Европы и Америки. М., 1990. 
13.	Виппер Р.Ю. История нового времени. К., 1997. 
14.	Новая история стран Европы и Америки. Под ред. Е.Е. Юровской и И.М. Кривогуза 2 т. М., 1997. 
15.	Новая история Европы и Америки. Начало 1870 – х годов – 1918 г. Под ред. И.В. Григорьевой. Изд – во МГУ, 2001. 
16.	Язьков Е.Ф. История стран Европы и Америки в новейшее время ( 1918 – 1945 ). Изд – во МГУ, 1998. 
17.	История новейшего времени стран Европы и Америки: 1945-2000 гг. Под ред. Е.Ф. Язькова. М., 2002, 2005. 
18.	История южных и западных славян. Т. 1-2. Под ред. Г.Ф. Матвеева и С.З. Ненашевой. Изд- во МГУ, 1998. 
19.	История Латинской Америки. С древнейших времен до начала ХХ века. Под ред. Альперовича и др. М., 1991. 
20.	История Латинской Америки ( 1918 – 1945). Отв. Ред. Н.П. Калмыков. М., 1999. 
21.	Сравнительное изучение цивилизаций. Хрестоматия. Сост. д .ф.н. В.С. Ерасов. М., 1999. 
22.	Хрестоматия по истории Древнего Востока. Под ред. М.А. Коростовцева и др. т. 1-2. М.,1980. 
23.	Хрестоматия по истории Древней Греции. Под ред. Д.П. Каллистова. М., 1964. 
24.	Хрестоматия по истории Древнего Рима. Под ред. В.И. Кузищина. М., 1987. 
25.	Хрестоматия по истории средних веков. Под ред. С.Д. Сказкина. Т. 1-2. М., 1961-1963. 
26.	Сборник документов по истории нового времени стран Европы и Америки (1640-1870). Сост. Е.Е. Юровская. М., 1990. 
27.	Сборник документов по истории нового времени. Экономическое развитие и внутренняя политика стран Европы и Америки. 1870-1914 гг. Сост. П.И. Остриков, П.П. Вандель. М., 1989. 
28.	Хрестоматия по новой истории. Под ред. А.А. Губера и А.В. Ефимова. В 2-х т. М.. 1963-1965. 
29.	Новые документы по новейшей истории. М., 1996. 
30.	Хрестоматия по истории государства и права зарубежных стран. Т. 1-2. Сост. д.ю.н. В.А. Томсинов и д.ю.н. Н.А.Крашенникова. М., 1999. 
Допоміжна література
•	Бродель Ф. Материальная цивилизация, экономика и капитализм. XV – XVIII вв. Т.1-3. М.,1986-1992. 
•	Бадж У. Путешествие души в царстве мертвых. Египетская Книга мертвых. М.,1995. 
•	Всемирная галерея: Древний Восток. Спб., 1994. 
•	Гладкий В.Д. Древний мир. Энциклопедический словарь. М., 2001. 
•	Гумилев Л. География этноса. М., 1989. 
•	Жак К. Египет великих фараонов: история и легенды. М., 1992. 
•	Картер Г. Гробница Тутанхамона. М.,1959. 
•	Крамер С.Н. История начинается в Шумере. М., 1965.,1992. 
•	Клочков И.С. Духовная культура Вавилонии: человек, судьба, время. Очерки. М., 1983. 
•	Оппенхейм А.Л. Древняя Месопотамия. Портрет погибшей цивилизации. М.,1990. 
•	Садаев Д.Ч. История древней Ассирии. М.,1979. 
•	Тойнби А. Постижение истории. М.,1991. 
•	Тойнбі А. Дослідження історії. Т.1,2. К.,1996. 
•	Тош Дж. Стремление к истине. Как овладеть мастерством историка. М., 2002. 
•	Шпенглер О. Закат Европы: Очерки морфологии мировой истории. М..1993. 
•	Ясперс К. Смысл и назначение истории. М., 1994. 
*** 
•	Атхарваведа: Избранное. 2-е изд. М.,1995. 
•	Артхашастра (или Наука политики). М-Л.,1959,1994. 
•	Законы Ману. М., 1960,1992. 
•	История и культура древней Индии: Тексты. М.,1990. 
•	Бонгард-Левин Г.М., Ильин Г.Ф. Индия в древности. М., 1985. 
•	Древняя Индия: Страна чудес. М., 1997. 
•	Лукьянов А.Е. Становление философии на Востоке. Древний Китай и Индия. 2-е изд. М., 1992. 
•	Книга правителя области Шан (Шан цзюнь шу). М., 1968,1993. 
•	Конфуций. Я верю в мудрость. М., 1995. 
•	Мудрецы Китая. Ян Чжоу, Лецзы, Чжуацзы. Спб., 1994. 
•	Сад камней. Мудрость Китая и Японии. Спб., 2000. 
•	Сыма Цянь. Исторические записки ( Ши Цзы ).Т.1-7. М., 1972-1996. 
•	Шицзинь. Книга песен и гимнов. М., 1987. 
•	Малявин В. Китайская цивилизация. М.,2000. 
•	Рубин В.А. Личность и власть в древнем Китае: Сб. трудов. М.,1999. 
*** 
•	Античность. Словарь-справочник по истории, культуре и мифологии. 2-е изд. испр.Под ред. Ярхо В.Н. М.,2003. 
•	Античные гимны. Сост. А.А. Тахо-Годи. М., 1988. 
•	Аристотель. Политика. Афинская полития. М., 1997. 
•	Ботвинник М.Н. и др. Жизнеописания знаменитых греков и римлян. М.,1988. 
•	Геродот. История. В 9 кн. М.,1993. 
•	Гомер. В 2 т. Т1: Илиада. Т.2: Одиссея. М., 1998. 
•	Плутарх. Сравнительные жизнеописания. В 2т. М.,1994. 
•	Полибий. Всеобщая история. Т.1-3. Спб.,1994-1995. 
•	Фукидид. История. М.,1993. 
•	Гиро П. Частная и общественная жизнь греков. Спб.,1995. 
•	Кун Н.А, Нейхардт А.А. Легенды и мифы древней Греции и древнего Рима. Спб.,1998. 
•	Тит Ливий. История Рима от основания города. Т1. М.,1989. 
•	Цезарь Г.Ю. Записки о галльской войне. М.,1993. 
•	Цицерон М.Т. Диалоги: О государстве. О законах. М.,1966. 
•	Цицерон М.Т. Философские трактаты. М.,1985. 
•	Хрестоматия по истории древнего Рима. Под ред. В.И.Кузищина. М.,1987. 
•	Моммзен Т. История Рима. Т.1-3. М.,1986. 
•	Федорова Е.В. Императорский Рим в лицах. М.,1979,1998. 
*** 
•	История Европы с древнейших времен до наших дней. В 8т. Т.2:средневековая Европа. М.,1986. 
•	Гутнова Е.В. Историография истории средних веков. М.,1985. 
•	Власть и политическая культура в средневековой Европе. М.,1992. 
•	Горевич А.Я. Избранные труды. Т.1: Древние германцы. Викинги. Т.2: Средневековый мир. М.-Спб.,1999. 
•	История культуры в Западной Европе в эпоху Возрождения .Под ред. Л.М. Брагиной. М., 1999. 
•	Одиссей. Человек в истории. М.,1989-1999. 
•	Эразм Ротердамский. Философские произведения. М.,1986. 
*** 
•	Бэкон Френсис. История правления короля Генриха VII . М.,1990. 
•	Барг М.А. Великая Английская революция в портретах ее деятелей. 
•	Мор Томас. Утопия. М.,1978. 
•	Американские президенты: 41 портрет. Ростов- на-Дону, 1997. 
•	Замошкин Ю.А. Вызовы цивилизации и опыт США: история, психология, политика. М.,1991 
•	Конституция США: История и современность.М.,1988. 
•	Согрин В.В. Политическая история США Х VII - XX вв. М.,2001. 
•	Руссо Ж.-Ж. Трактаты. М.,1969. 
•	Конституции и законодательные акты буржуазных государств XVII - XVIII вв. М.,1957. 
•	Либерализм Запада XVII - XX вв. Авт.кол: В.В.Согрин и др.М.,1995. 
•	Манфред А.З. Наполеон Бонапарт. М.,1981. 
•	Молчанов Н.Н. Монтаньяры. М.,1989. 
*** 
•	Бисмарк О. Мысли и воспоминания. Т.1-3. М.,1940-1941. 
•	Чубинский В.В. Бисмарк: Политическая биография. Спб.,1997. 
•	Прицкер Д.П. Жорж Клемансо. Политическая биография. М.,1983. 
•	Ллойд Джордж Дэвид. Военные мемуары. Т1-6. М.,1934-1938. 
•	Трухановский В.Г. Бенджамин Дизраэли, или История одной невероятной карьеры. М.,1993. 
•	Гершов З.М. Вудро Вильсон. М.,1983. 
•	История внешней политики и дипломатии США. 1867-1918. М.,1997. 
•	Первая мировая война: дискуссионные проблемы истории. Отв.ред. Ю.А.Писарев, В.А.Мальков. М.,1994. 
•	Урланис Б.Ц. История военных потерь. Войны и народонаселение Европы. Людские потери вооруженных сил европейских стран в войнах XVII - XX вв. Спб.,1994. 
•	Кертман Л.Е. История культуры стран Европы и Америки 1870-1917. М.,1987. 
•	
*** 
•	Арендт Х. Истоки тоталитаризма. М.,1996. 
•	Арон Р. Демократия и тоталитаризм. М.,1993. 
•	Белоусов Л.С. Режим Муссолини и массы. М.,2000. 
•	Буллок А. Гитлер и Сталин. Жизнь и власть. В 2т. Смоленск, 1998. 
•	Галкин А.А. Германский фашизм. М.,1967,1989. 
•	История фашизма в Западной Европе. М.,1978. 
•	Нюрнбергский процесс над главными немецкими военными преступниками. Сборник материалов. Т.1-7. М.,1961. 
•	Кто есть кто во Второй мировой войне: словарь. Под ред. Киган Д. М.,2000. 
•	Вишлев О.В. Накануне 22 июня 1941 года. Документальные очерки. М.,2001. 
•	Война и политика, 1939-1941. Отв. ред. А.О. Чубарьян, Г.Городецкий. М.,2000. 
•	Косик В. Україна і Німеччина у другій світовій війні. Париж-Нью-Йорк-Львів, 1993. 
•	Черчилль У. Вторая мировая война. В 3х кн. М.,1991. 
*** 
•	Верт Н. История Советского государства. М.,1992. 
•	Конституции государств Центральной и Восточной Европы. Отв.ред. В.Н. Варламова. М.,1997. 
•	Алексеева Л. История инакомыслия в СССР. М.,1992. 
•	Бывшие «хозяева» Восточной Европы: Политические портреты. М.,1995. 
•	Коваль И.Н. Последняя битва «холодной войны». Восточноевропейская политика сверхдержав в концепциях зарубежной политологии (80-е – нач. 90-х гг.)Одесса, 1999. 
•	Послевоенная Восточная Европа. Экономические ориентиры и политические коллизии. М.,1995. 
•	Семиряга М.И. Как мы управляли Германией. Политика и жизнь. М..1995. 
•	Тоталитаризм. Исторический опыт Восточной Европы. М.,1995. 
•	Согрин В.В. Политическая история современной России. М.,1994. 
•	Тоталитаризм. Исторический опыт Восточной Европы. М.,1995. 
*** 
•	Гаджиев К.С.Американская нация: национальное самосознание и культура. М.,1990. 
•	Киссинджер Г. Дипломатия. М.,1997. 
•	Иванов Р.Ф. Дуайт Эйзенхауэр. М.,1998. 
•	Иванян Э.А. Рональд Рейган. Хроника жизни и времени. М.,1991. 
•	Сахаров Н.А. Современная монополистическая элита США. М.,1991. 
•	Остапенко Г.С. Британские консерваторы и деколонизация. М.,1995. 
•	Павлов Н.В. Германия на пути в третье тысячелетие. М.,2001. 
•	Перегудов С.П. Тэтчер и тэтчеризм. М.,1996. 
•	Шилов В.С. Внешняя политика и партии во Франции (1969-1981). М.,1994. 
•	Зарицкий Б.Е. Людвиг Эрхард. Секреты «экономического чуда». М.,1997. 
•	Кремер И.С. ФРГ: Этапы «восточной политики». М.,1986. 
•	Объединение Германии и его последствия. М.,1998. 
•	Фелитов А.М. Германский вопрос: от раскола к объединению. М.,1993. 
*** 
•	История Китая. Под ред. Меликсетова А.В. 3-е изд., испр. и доп. М.,2004. 
•	История Японии. Под ред. Жукова А.Е. М., 1999. 

15. Інформаційні ресурси

http://edufuture.biz/index.php?title=Історія_всесвітня
http://eduknigi.com/istor_view.php?id=193
https://www.khanacademy.org/humanities/world-history
http://www.hyperhistory.com